Dar în realitate, Galațiul nu are niciun drum de centură. Deși cele două centuri ocolitoare ar fi trebuit să fie deschise traficului, niciuna nu este funcțională. La „Centura Mică”, care trebuia să fie inaugurată în 2022, încă se mai lucrează, după lungi perioade în care șantierul a fost aproape pustiu, iar la „Centura Mare” nici măcar nu se lucrează și nici nu sunt șanse ca politicienii gălățeni să se laude în campania la parlamentare cu poze de pe șantierul „Centurii Mari”.
În aceste condiții, traficul greu trece prin oraș. La Galați este o situație mai specială, deoarece după izbucnirea războiului din Ucraina, foarte dintre TIR-urile care transportă mărfuri exportate sau importate din Ucraina trec pe la Galați. Inclusiv TIR-urile cu cereale.
Soluția degajării traficului ar fi fost „Centura Mare”, care să preia traficul greu de la Vama Giurgiulești, cu Moldova și Ucraina, orientându-l către rețeaua de drumuri naționale de la nord și vest de Galați. În lipsa „Centurii Mari”, fiecare se descurcă cum poate.
Pentru construirea „Centurii Mici” autoritățile locale au făcut o mică inginerie. Primarul Galațiului Ionuț Pucheanu (PSD) a obținut voturile Consiliului Municipal pentru transferarea Drumului de Centură de la Municipiul Galați la Consiliul Judeţean (CJ) Galaţi, condus de Costel Fotea (PSD). CJ Galați are o expertiză mai mare în atragerea finanțărilor.
În 2018, a fost lansată procedura pe SEAP, iar în primăvara lui 2019 a fost anunțată finalizarea procedurilor de achiziţie pentru contractul de 113. 285.253 lei pentru extinderea şi modernizarea Drumului de Centură al Galaţiului.
Președintele CJ, Costel Fotea, a semnat contractul cu firmele câștigătoare, Asocierea S.C. Aqua Parc S.R.L. ( jud Neamţ) & S.C. Mavgo Holding S.R.L. (jud. Neamţ) & Hydrostroy AD Sofia, Bulgaria & S.C.Ideal Windows S.R.L. (jud. Galaţi) & S.C. SPC Elite Consulting SRL Iaşi.
Cele două firme, Aqua Parc SRL și Mavgo Holding SRL sunt celebre pentru că sunt controlate de Gheorghe Vlasie, zis „Ginel”, cumătrul fostului șef al CJ Neamț, Ionel Arsene (PSD), care a fugit în Italia după ce a fost condamnat la 6 ani și 8 luni de închisoare.
Să ne amintim că Dragnea era patronul spiritual al lui Arsene. Dragnea și Irina Tănase, împreună cu Ionel Arsene și partenera sa, însoțiți și de Darius Vâlcov, au sărbătorit împreună Revelionul 2019 în Maldive.
Influența lui Arsene pe lângă Dragnea a deschis seiful cu bani publici pentru firmele apropiaților baronului din Neamț. Pe vremea lui Dragnea, ambele firme ale lui „Ginel” Vlasie erau abonate la contracte pe bani publici. Spre exemplu, Mavgo Holding SRL a intrat în atenția DNA după ce a obținut de la CNAIR un contract în valoare de 504.110.000 lei, fără TVA, pentru a lărgi de la 2 la 4 benzi de circulație 14,7 kilometri din centura Capitalei, între autostrada A1 și DN5.
Tot pe bandă rulantă veneau contratele pe bani publici și la cealaltă firmă, Aqua Parc SRL, al cărei nume a fost schimbat în Antrepriza de Construcții de Drumuri și Autostrăzi.
În presa din Neamț au apărut detalii interesante și depre altă firmă din asocierea care a primit contractul pentru modernizarea Centurii Ocolitoare a Galațiului. Este vorba de firma Ideal Windows SRL din Galați, la care 50% din părțile sociale sunt deținute de Ionuț Bahnaru, „amicul cuplului Oana Bulai – Adrian Niță”.
Oana Bulai, supranumită „Blonda lui Arsene”, era la vremea aceea consilier personal al primului ministru Viorica Dăncilă, iar Niță era purtătorul de cuvânt al prefectului de Neamț, Daniela Soroceanu. „Ionuț Bahnaru, din Galați, este un apropiat al celor doi de mult timp. Firma Ideal Windows a prins mai multe contracte finanțate de către Consiliul Județean Neamț, respectiv reabilitarea unei școli, demolarea coșului și construirea altuia nou la Spitalul de Psihiatrie din Roman, proiectul Axialului etc”, scria „atacul.ro” din Piatra Neamț.
Firmele controlate de cumătrul baronului Arsene au început lucrările de modernizare la „Centura Mică” a Galațiului la un an de la atribuirea contractului, în aprilie 2020. Finalizarea lucrărilor trebuia să aibă loc în aprilie 2022.
Dar în august 2023, stadiul execuției lucrărilor era de 65 – 70%. Șantierul era aproape pustiu, pentru că între timp baronul Ionel Arsenie a fost condamnat la 6 ani și 8 luni de închisoare cu executare pentru trafic de influență.
A fost o poveste cu dresări de conturi între 3 baroni PSD. Arsene i-a promis unui alt baron că îi rezolvă la o problemă importantă la „Centru”, ca acesta să scape de un al 3-lea baron. Baronul Arsene a luat șpaga, dar nu a rezolvat problema, așa că baronul păgubit l-a denunțat pe Arsene la DNA, care l-a arestat, l-a anchetat și l-a trimis în judecată. Arsene a primit 6 ani și 8 luni de închisoare cu executare.
Baronul Ionel Arsene a fugit în Italia, dar nu singur, ci însoțit de cumătrul său, Gheorghe Vlasie, zis „Ginel”, patronul Aqua Parc SRL și Mavgo SRL Neamț, care lucrau la „Centura Mică” a Galațiului.
Cei doi s-au stabilit la poalele Alpilor, la Provaglio D’Iseo, la o oră și jumătate de mers cu mașina de Milano. Din 2022 și „Ginel” Vlase avea un dosar la DNA pentru fraudă cu fonduri europene. Acolo administrează împreună o firmă de echipamente de construcții pregătită ca se le motiveze șederea în Italia.
După acest șoc în administrarea firmelor controlate de „Ginel” Vlasie, lucrările la modernizarea „Centurii Mici” a Galațiului au fost tergiversate. De obicei, șantierul părea pustiu, dar uneori mai apăreau muncitori și utilaje.
S-a ondulat Podul Hobanat! Soluția găsită -, „reglarea hobanelor”, contestată de specialiști
Aprilie 2024. Pe podul hobanat al „Centurii Mici” a Galațiului s-a turnat primul strat de asfalt. Un pod hobanat este un pod cu calea de rulare suspendată, susținută prin cabluri de un sistem de stâlpi aflați la mijlocul podului.
Pe rețele de socializare a apărut o temă de dezbare după ce „Monitorul de Galați” a publicat imagini cu calea de rulare a podului hobanat ondulată, cu deformații foarte mari. Într-o conferință de presă, președintele CJ Galați, Costel Fotea a explicat că „în momentul în care au fost scoşi pilonii de susţinere, este normal să apară acest fenomen de ondulare, mai ales că s-au tunat mii de tone de asfalt”, iar situația va fi rezolvată prin „operaţiunile de reglare a hobanelor”.
A venit și o explicație a unui inginer în construcții, care nu-i la fel de optimist:
„Fals! Hobanele trebuiau tensionate: 1 – înainte de scoaterea stâlpilor temporari de susținere a podului (care deja au fost scoși); 2 – înainte de montarea parapeților și turnarea betonului și a asfaltului (care sunt deja la fața locului). Dacă se va încerca acum tensionarea hobanelor, va ieși un dezastru, practic s-a lucrat degeaba la carosabil. Nu mai spun că hobanele pot ceda oricând, căci tensionarea se face individual, iar asta modifică raportul forței de întindere asupra lor”.
După acest episod, foarte mulți gălățeni și-au amintit că tot firmele din Neamț, controlate de apropiații baronului Ionel Arsenie au reabilitat și podul peste Siret de la Luțca, care s-a prăbușit la 6 luni de la inaugurare.
La alegerile europarlamentare din 2019 începea și povestea „Centurii Mari” a Galațiului. Atunci, ministrul Transporturilor, Răzvan Cuc, a sosit la Galați pentru a susține campania liderului PSD Galați, europarlamentarul Dan Nica, prin două promisiuni: construirea „Aeroportului Internațional Galați – Brăila” și a „Variantei Ocolitoare Galați”, adică „Centura Mare”.
Aceasta preia traficul greu de la Vama Giurgiulești cu Republica Moldova și Ucraina, ocolește orașul și platforma Combinatului Siderurgic, orientând traficul greu către drumurile naționale DN25 și DN 26. Pe traseul de 33 de kilometri sunt 34 de poduri și pasaje, cu o lungime totală de 4,4 kilometri.
Înaintea alegerilor locale din 2020 s-a mai făcut un pas. A fost încheiat cu UMB, compania lui Dorinel Umbrărescu, contractul în valoare de 705 milioane lei, sub estimarea CNAIR, de 900 milioane de lei. Banii sunt alocați de la bugetul de stat.
S-au făcut expropieri, expertize și cam atât. Pe 22 august 2023, UMB a solicitat CNAIR rezilierea amiabilă a contractului pentru proiectarea și execuția „Centurii Mari” a Galațiului. CNAIR nu a acceptat ideea rezilierii contractului, dar asta nu înseamnă că se lucrează pe șantier. Practic, nu există șantier.
Între timp, au ieșit la iveală și motivele rezilierii. Pe de o parte ar fi vorba de lucrări suplimentare după ce UMB a făcut propriile expertize geo-tehnice, cu rezultate diferite față de expertizele CNAIR, , dar Umbrărescu susține că între timp s-au scumpit materialele de construcții și valoarea lucrărilor este cu mult mai mare. Valoarea contractului ar trebui suplimentată cu 946 milioane de lei. Ar ajunge la 1,651 miliarde de lei, bani pe care șefii de la CNAIR nu au de unde să îi scoată.
Ionel Arsene